Biografia | |
---|---|
Naixement | 804 ![]() valor desconegut ![]() |
Mort | 20 març 851 ![]() Erstein (França) ![]() |
Enaltiment | |
Altres | |
Títol | Emperador d'Occident Reina dels Francs Emperadriu Reina consort ![]() |
Família | Eticònides ![]() |
Cònjuge | Lotari I ![]() |
Fills | Lluís II d'Itàlia, Berta, (Irmgarda), Gisela, Hiltruda, Lotari II de Lotaríngia, Carles de Provença, Rotruda (fille de Lotari I) ![]() |
Pares | Hug de Tours ![]() ![]() |
Germans | Adelaida de Tours Bertha of Tours ![]() |
Ermengarda de Tours[1] (Alsàcia 804 - morta 20 de març de 851) fou emperadriu carolíngia d'Occident, esposa de Lotari I. Era filla del comte Hug de Tours i de l'Alta Alsacia (+ 837) i d'Ava. El 821 es va casar amb Lotari I (fill de Lluís el Pietós) a Thionville (en alemany Diedenhoffen).
Es creu que va passar la seva joventut al monestir de Sainte-Julie a Bressanone (abans Brixen) on es va educar i fou escollida abadessa succeint a la difunta Amalperga. Lotari la va demanar en matrimoni després del 817 i es van casar el 15 d'octubre del 821 a Thionville en presència de 31 bisbes entre els quals Adeloc d'Estraburg. Lotari li va concedir el protectorat de l'abadia de Brixen. La seva vida va veure els incidents que van marcar l'elevació a l'imperi de Lotari el 833 i la seva submissió el 834, el divorci seguit d'un segon casament amb Waldrada del seu fill Lotari II i el rapte de la filla Ermengarda pel comte Gislebert de Maasgau el 846. Va influir progressivament en el seu marit que va moderar el caràcter i està darrere de diversos diplomes de donacions fetes per Lotari I.
El 836 va rebre del seu oncle patern Leutgard de Sundgau, extenses terres a Alsàcia entre les quals Échery on hauria fet construir un santuari, pero els Annales de Sant Bertí i la carte de Vézelay assenyalen només al seu pare Hug de Tours com el constructor del santuari Echéry; el santuari fou cedit per Ermengarda, amb l'acord del seu marit, a l'abat de Gorze.[2] El 849 Ermengarda va fundar l'abadia d'Erstein en terrenys cedits pel seu marit, fundació que consta en un diploma que es conserva contrasignada pel papa Lleó IV, i es va retirar a aquest monestir on va morir el divendres sant 20 de març del 851.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search